![]() | Šiam straipsniui ar jo daliai . Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami su šaltiniais. |
Karintijos kunigaikštystė arba Karintijos hercogystė (vok. Herzogtum Kärnten slovėn. Vojvodina Koroška) – kunigaikštystė, egzistavusi 976–1804 ir 1816–1918 m., priklausiusi Šventajai Romos imperijai, Habsburgų monarchijai. Didžiąją dalį istorijos jos teritorija apėmė sritis, kur dabar yra pietinė Austrija (Karintijos žemė) ir Slovėnija (istorinis Karintijos regionas).
Herzogtum Kärnten Karintijos kunigaikštystė | |||||
Šventosios Romos imperijos kunigaikštystė (976–1804) Austrijos imperijos kunigaikštystė (1815–1867) Austrijos-Vengrijos kunigaikštystė (1867–1918) | |||||
| |||||
| |||||
![]() | |||||
Sostinė | (iki 1518), Klagenfurtas (nuo 1518) | ||||
Kalbos | lotynų, vokiečių | ||||
Valdymo forma | monarchija | ||||
Karintijos kunigaikščiai | |||||
976–978 (pirmasis) | |||||
1590–1637 (paskutinis atskiras) | Ferdinandas II | ||||
Era | viduramžiai, naujieji laikai | ||||
- Įkurta | 976 m., 976 | ||||
- Atiteko Austrijai | 1918 m. | ||||
Istorija
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTg1THprMUwwSmhhbTkyWVhKcFlWOHhNREF3UVVRdWNHNW5Mekl5TUhCNExVSmhhbTkyWVhKcFlWOHhNREF3UVVRdWNHNW4ucG5n.png)
976 m. Imperatorius Otonas II nusprendė sukurti Šventojoje Romos imperijoje šeštąją kunigaikštystę. Ją jis suformavo iš Bavarijos kunigaikštystei pavaldžių pietrytinių, daugiausia slaviškų markų. Dėl to jis pakėlė Karintijos marką į kunigaikštystės lygį, ir jai priskyrė kitas imperijos pietrytines markas – Krainos, Vindijos, , , ir kitas. Tokiu būdu kunigaikštystė įkūrimo metu apėmė didžiules žemes dabartinėje Austrijoje, visą Slovėniją, vakarų Kroatiją, šiaurės rytų Italiją.
Pirmuoju kunigaikščiu paskirtas Bavarijos kunigaikščio, Luipoldingo sūnus . Tačiau jis netrukus įsitraukė į maištą prieš imperatorių, todėl buvo nušalintas, ir Karintija atiduota imperatoriaus sūnėnui Otonui I iš Frankonijos giminės. Iki pat XII a. pradžios kunigaikštystėje neįsitvirtino pastovesnė vietinė dinastija, ir ją pakaitom paveldėdavo Salijai, Liudolfingai, ir kitos Imperijos kilmingųjų giminės.
Nepastovus paveldėjimas kunigaikštystėje lėmė spartų jos valdų mažėjimą. Jau 1012 m. ji neteko Istrijos, 1040 m. – Krainos markos, o vėliau atsiskyrė Štirijos marka. Veronos markgrafystė išliko dinastinėje unijoje iki 1151 m., kol joje valdžią paėmė .
Po XII a. kunigaikštystės teritorija beveik nebekito. Ji sustiprėjo XII a., kuomet įsigalėjo pastovi , kilusi iš . Žymiausias kunigaikštis buvo . Paskutinis Sponheimas Ulrichas III testamentu paliko kunigaikštystę Zalcburgo vyskupui, tačiau ją nukariavo Bohemijos karalius Otokaras (1269–1276). Habsburgų kilmės imperatorius Rudolfas I nugalėjo Otokarą, o Karintiją atidavė Gerco grafystės Meinhardinams. Jie viešpatavo iki 1335 m., kol paskutinis jų, Henrikas IV, mirė nepalikdamas įpėdinio.
Galiausiai 1335 m. kunigaikštystė buvo atiduota Habsburgams ir liko Habsburgų monarchijoje iki pat XX a. Habsburgai Austrijos erchercogai paveldėdavo Karintiją kartu su Kraina, Štirija ir Goricija. Tik 2 kartus šios kunigaikštystės išskirtos iš bendrų Habsburgų valdų kaip Vidinė Austrija, valdoma atskiros dinastinės linijos. Iš visų Vidinės Austrijos kunigaikštysčių Karintija buvo labiausiai germanizuota. Senųjų Karintijos gyventojų slavų
Po Šventosios Romos imperijos panaikinimo 1804 m. Karintijos kunigaikštystė panaikinta ir tiesiogiai inkorporuota į Austrijos imperiją. Tačiau 1809 m. jos teritoriją užėmė Napoleonas, kuris ją įjungė į Prancūzijai pavaldžias . 1816 m. jas susigrąžino Austrija, kuri vėl atkūrė kunigaikštystę sau pavaldžios Ilyrijos karalystės sudėtyje. XIX a. viduryje karalystei nunykus, Karintija vėl liko tiesiogiai pavaldi Austrijos imperijai, o vėliau – Austrijai-Vengrijai.
Pasibaigus I Pasauliniam karui numatė Austrijos-Vengrijos padalinimą. Remiantis etniniu principu Karintijos kunigaikštystė buvo padalinta į tris dalis. Didžioji, vokiškai kalbanti dalis palikta Austrijai, pietvakarinė dalis () atiteko Italijos karalystei, o du pietiniai slovėniškai kalbantys slėniai – Jugoslavijos karalystei. Jugoslavija buvo nepatenkinta šiuo padalinimu ir jos armija įsiveržė į Austrijos Karintiją ir net užėmė istorinę sostinę Klagenfurtą. Tačiau 1920 m. suorganizuotas plebiscitas lėmė, kad Sen Žermeno sutartimi nustatytos sienos nebuvo pakeistos. Kunigaikštystės teritorijos išlieka padalintos iki dabar.
Kunigaikščiai
![]() |
---|
Slovėnijos istorija |
(Keltai) |
Romos imperija (Panonija) |
Samo valstybė, Karantanija |
Frankų imperija: |
Krainos, Karantanijos markos |
Šventoji Romos imperija |
Krainos, Karintijos, Štirijos kunigaikštystės |
Habsburgų monarchija |
Jugoslavijos karalystė |
Trečiasis Reichas |
Jugoslavija (Slovėnija) |
Slovėnija |
Istoriniai regionai: |
Kraina, Štirija, Karintija, Pajūris, Prekmurjė |
Ankstyvieji kunigaikščiai
- (976–978 m.), Luitpoldingai,
- (978–985 m.), ,
- Henrikas I (985–989 m.), pakartotinai, Luitpoldingai,
- (989–995 m.), ,
- Henrikas III (995–1002 m.), ,
- Otonas I (1002–1004 m.), pakartotinai, ,
- (1004–1011 m.), ,
- (1011–1035 m.), ,
- (1036–1039 m.), ,
- Henrikas IV (1039–1047 m.), ,
- (1047–1055 m.), Senieji Velfai,
- (1056–1061 m.), ,
- (1061–1077 m.), ,
- (1077–1090 m.), ,
- (1090–1122 m.).
Sponheimo dinastija
- (1122–1123 m.),
- (1123–1134 m.),
- (1134–1144 m.),
- (1144–1161 m.),
- (1161–1181 m.),
- (1181–1201 m.),
- (1202–1256 m.),
- (1256–1269 m.).
Vėlyvosios dinastijos
- Otokaras (1269–1276 m.), ,
- (1276–1286 m.), Habsburgai,
- (1286–1295 m.), ,
- (1295–1335 m.), (valdė kartu su broliais (1295–1305 m.) ir (1295–1310 m.).
Habsburgai
- (1335–1339 m.),
- (1335–1358 m.),
- (1358–1362 m.),
- (1358–1365 m.),
- (1365–1395 m.).
Leopoldinų linija
- (1379–1386 m.),
- (1386–1406 m.),
- (1406–1424 m.),
- Frydrichas V.
Habsbugų pagrindinė linija
(Sutapo su Austrijos erchercogų linija m.)
- Maksimilijonas I (1493–1519 m.),
- Karolis I (1519–1521 m.),
- Ferdinand I (1521–1564 m.).
Vidinės Austrijos linija
- (1564–1590 m.),
- Ferdinandas II (1590–1619 m.).
Tolesnė kunigaikščių linija sutapo su Austrijos erchercogų linija.
vikipedija, wiki, lietuvos, knyga, knygos, biblioteka, straipsnis, skaityti, atsisiųsti, nemokamai atsisiųsti, mp3, video, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, pictu , mobilusis, telefonas, android, iOS, apple, mobile telefl, samsung, iPhone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, Nokia, Sonya, mi, pc, web, kompiuteris