Somalio Federacinė Respublika | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Himnas: „“ | |||||
![]() Somalis žemėlapyje | |||||
Valstybinė kalba | somalių, arabų | ||||
Sostinė | Mogadišas | ||||
Didžiausias miestas | Mogadišas | ||||
Valstybės vadovai • prezidentas • ministras pirmininkas • - | - | ||||
Plotas • Iš viso • % vandens | 637 657 km2 (42) 1,62% | ||||
Gyventojų • 2017 • Tankis | 11 391 962 (81) 18,4 žm./km2 (166) | ||||
BVP • Iš viso • BVP gyventojui | 2006 5,02 mlrd. $ (154) 600 $ (189) | ||||
Valiuta | Somalio šilingas | ||||
Laiko juosta • Vasaros laikas | |||||
Nepriklausomybė Paskelbta | Susivienijimas 1960 m. Liepos 1 d. | ||||
Interneto kodas | .SO | ||||
Šalies tel. kodas | +252 |
Somalio Federacinė Respublika (Somalis) – valstybė šiaurės rytų Afrikoje. Ribojasi su Etiopija – vakaruose, Kenija – pietvakariuose, Džibučiu – šiaurės vakaruose, Adeno įlanka – šiaurėje ir Indijos vandenynu – rytuose. Iš visų Afrikos valstybių, Somalis turi ilgiausią pajūrio ruožą, o šalies kraštovaizdį sudaro plynaukštės, lygumos ir aukštumos.
Senovėje, Somalis buvo svarbus prekybos centras. Dauguma mokslininkų mano, kad dabartinėje Somalio teritorijoje egzistavo senovinė Punto šalis. Viduramžiais, kelios stiprios Somalio imperijos dominavo regioninėje prekyboje, įskaitant , Adalis, ir . Devynioliktojo amžiaus pabaigoje britai ir italai užėmė dali pakrantės ir įkūrė Britų Somalilandą ir Italų Somalilandą. 1927 metais Italija įgijo pilną kontrolę savo regiono dalyse. Ši okupacija truko iki 1941 m. kai ji buvo pakeista britų . Šiaurės Somalis liko ir toliau britų , o pietų Somalį pradėjo globoti Jungtinių Tautų Organizacija. 1960 m. abu regionai buvo sujungti ir sudaryta Somalio Respublika, kurią pradėjo valdyti civilinė vyriausybė. 1969 m. užgrobė valdžią ir paskelbė Somalį .
Istorija
Priešistorė ir senovė
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTlpTDJKa0wweGhZWE5mUjJWbGJGOXphVzVuYkdWZlkyOTNMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFNWVdGelgwZGxaV3hmYzJsdVoyeGxYMk52ZHk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Somalis yra apgyvendintas nuo paleolito epochos. Šiaurės Somalyje randama urvų su raižiniais, kurie buvo išraižyti apie 9000 m. pr. m. e. Labiausiai iš jų žinomas kultūros kompleksas, kuriame yra vieni seniausių Afrikoje žinomų raižinių. Akmens amžiuje klestėjo Dojanų ir Hargeisos kultūros.
Somalyje randama seniausių kapinių, rytų Afrikoje, kuriose žmonės buvo palaidoti 4-ame tūkstantmetyje pr. m. e.
Somalyje yra rasta piramidžių struktūrų, ankapių ir miestų griuvėsių, tai įrodo, kad senovėje Somalio pusiasalyje klestėjo civilizacijos. Yra spėjama, kad būtent dabartinio Somalio teritorijoje galėjo būti Punto žemė, minima Egiptiečių šaltiniuose, kurios tiksli vieta neidentifikuota. Egiptas ne kartą rengė ekspedicijas į Puntą, iš kur parsiveždavo tokių egzotinių prekių, kaip dramblio kaulas, prieskoniai, mira, smilkalai, juodmedis, auksas ir kt.
Paskutiniaisiais amžiais pr. m. e. ir pirmaisiais mūsų eros amžiais Somalio pakrantėje klestėjo svarbūs prekybiniai uostai: Mosilas, Mundas, Molao, Avalitas, Panas, Oponė ir kt. Jie prekiavo su kitapus Raudonosios jūros buvusiu Jemenu, tačiau somalių jūreiviai jūrų keliais pasiekdavo ir Egiptą, Indiją, rytinį Afrikos krantą (Zandžą).
Islamiškasis Somalis
VII a. Somalį pasiekė Islamas, ir vietos gyventojai greitai jį priėmė. Tuo metu visas Somalio pusiasalis musulmoniškuose kraštuose tapo žinomas kaip „Berberų žemė“ (arab. بلاد البربر = Bilad al-Barbar). Rytinė Somalio pakrantė toliau tęsė prekybines tradicijas. Ji sudarė dalį Suahilių kranto, kuris tęsėsi palei rytinę Afrikos pakrantę iki pat . Somalio teritorijoje klestėję Suahilių civilizacijos miestai-valstybės buvo Mogadišas, Merka, Barava, Kismajus ir kt. Nuo X a. šiame regione stipriausias buvo Mogadišo sultonatas, kurį XIII a. pakeitė naujas hegemonas – Adžurano sultonatas (su sostine Marege, vėliau – Merkoje).
Šiaurinėje regiono dalyje (šiaurinė Somalio pakrantė, Džibutis, šiaurės rytų Etiopija) nuo XIII a. viešpatavo Ifato sultonatas (su sostine Zeiloje) ir (su sostine ). Šios valstybės aktyviai kariavo su krikščioniška Etiopija, siekdamos skleisti Islamo religiją. XV a. Etiopijos armija sunaikino Ifatą, tačiau šis vėliau atgimė kaip Adalio sultonatas.
XVI a. Somalio pakrantę pasiekė portugalai, kurie čia rado klestinčius prekybinius miestus ir sultonatus. Turėdami technologinių pranašumų, portugalai paėmė Baravos miestą, tačiau ilgai negalėjo atsilaikyti prieš musulmonų somalių pajėgas. Šiems padėjo ir Osmanų piratai. Ilgainiui portugalai prarado kontrolę šiauriniame Suahilių krante, ir čia ekonomiškai bei kultūriškai viešpatavo somaliai.
Sumenkus senųjų vietos sultonatų Adalio, Varsangalių ir Adžurano galiai, XVIII a. juos pakeitė vėlyvosios somalių valstybės, tarp kurių svarbiausios buvo , , , ir kt.
Devynioliktojo amžiaus pabaigoje Somalį užėmė ir pasidalino prancūzai (dabartinis Džibutis), britai ir italai. Britai čia įkūrė Britų Somalilandą, o dalį teritorijos prijungė prie savo kolonijos Kenijos. Italija užėmė didžiąją dalį, kurioje įkūrė Italų Somalį. 1927 metais Italija įgijo pilną kontrolę savo regiono dalyse. Ši okupacija truko iki 1941 m., kai italus pakeitė britų . Šiaurės Somalis liko ir toliau britų , o pietų Somalį pradėjo globoti Jungtinių Tautų Organizacija.
Po Antrojo pasaulinio karo
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTh6THpObEwxVk9UMU5QVFY5VGIyMWhiR2xoWDNSaGJtdHpMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFWVGs5VFQwMWZVMjl0WVd4cFlWOTBZVzVyY3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
1960 m. paskelbta iš britų ir italų Somalilando sudaryta nepriklausoma Somalio respublika. Šaltojo karo metu JAV ir Sovietų Sąjunga varžėsi dėl įtakos Somalyje. 1977 m. viduryje sovietų palaikomas Mohamedas Siadas Biarė pradėjo karą su Etiopija dėl Ogadeno provincijos, tačiau greitos pergalės pasiekti nepavyko. 1978 m. sovietai sudarė 20 metų sutartį su Etiopija, parėmė ją ginklais, be to, čia atvyko Kubos kariai. Somalio pajėgos buvo atmuštos, tolimesnis karas išsekino priešininkus ir prisidėjo prie bado abiejose šalyse. 1982 m. Etiopija nesėkmingai bandė nuversti Somalio vyriausybę įsiverždama į Somalį ir palaikydama Somalio Išsigelbėjimo Nacionalinį Frontą. M. S. Biarė, balansuodamas tarp JAV ir Sovietų Sąjungos, išsilaikė valdžioje iki 1991 m., kai jį nuvertė kariškiai ir prasidėjo . Nuo tada šalį drasko pilietinis karas, sukėlęs didžiulį badą. Nesant centrinės valdžios Somalyje įsivyravo suirutė. 1991 m. nuo jo atsiskyrė Somalilandas. 1998 m. savavališkai autonomiją paskelbė Puntlandas, šių šalių JT nepripažįsta.
2006 m. Somalio kariuomenė, padedama Etiopijos, perėmė didžiąją dalį pietinių šalies teritorijų iš naujai suformuotos . Vėliau islamistai susiskaldė į radikalesnes grupuotes, tokias kaip Al Šabab, ir atkovojo didžiąją dalį prarastų teritorijų. 2011 m. naujai suburta Somalio ir Kenijos kariuomenės pradėjo puolimą prieš islamistų sukilėlius Al Šabab, kurie bendradarbiauja su Al-Qaeda. 2012 m. birželio mėn. Kenijos kariuomenė buvo integruota į Afrikos Sąjungos pajėgas, kurios palaiko Somalio vyriausybę. Iki 2012 m. rugsėjo mėn. Somalio kariuomenė išvijo islamistų sukilėlius iš didžiųjų miestų. Šiuo metu Somalio atkūrimą dosniai remia Europos Sąjunga.
Politinė sistema
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTg1THpsbUwxTnZiV0ZzYVdGZmJXRndYM04wWVhSbGMxOXlaV2RwYjI1elgyUnBjM1J5YVdOMGN5NXdibWN2TWpJd2NIZ3RVMjl0WVd4cFlWOXRZWEJmYzNSaGRHVnpYM0psWjJsdmJuTmZaR2x6ZEhKcFkzUnpMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Somalis yra Federalinė Respublika. Centrinė valdžia kontroliuoja tik tris didesnius miestus – sostinę Mogadišą, Merką, Baidoą ir jų apylinkes. Valstybė taip pat išgyvena intensyvų atstatymo laikotarpį, ypač sostinė – Mogadišas. 2011 m. pradėtos kurti nuolatinės demokratines institucijos. 2012 m. rugpjūčio mėnesį buvo priimta nauja konstitucija, kurioje skelbiama, kad Somalis yra federacinė respublika. Tai pirma nuolatinė centrinė valdžia Somalyje nuo pilietinio karo pradžios.
Administracinis suskirstymas
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTlqTDJNeEwxTnZiV0ZzYVdGZmNHOXNNREl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZOdmJXRnNhV0ZmY0c5c01ESXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Nors Somalis oficialiai yra suskirstytas į 18 regionų (som. gobol), dėl nestabilios situacijos šiuo metu de facto šalį sudaro kelios autonomiškos valstijos, keičiančios savo sienas, savo ruožtu turinčios administracinį suskirstymą. Šios valstijos yra:
- Somalilandas – užima buvusio Britų Somalilando teritorijas šiaurės Somalyje. Pasiskelbęs kaip nepriklausoma valstybė, tačiau nepripažintas;
- Chatumas – užima buvusio Britų Somalilando rytines teritorijas šiaurės Somalyje. 2012 m. pasiskelbė kaip nepriklausoma valstybė, tačiau nepripažintas;
- Puntalandas – užima Somalio smaigalio teritorijas, kur ikikolonijiniais laikais klestėjo . Pasiskelbęs kaip autonomiška valstija Somalio sudėtyje;
- Galmudugas – į pietus nuo Puntalando;
- ;
- ;
- Džubalandas – piečiausia dalis;
Oficialieji Somalio regionai yra šie:
Geografija
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTg0THpnMEwwcDFZbUZmY21sMlpYSmZaRzkzYm5OMGNtVmhiVjlLWVcxaFlXMWxMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFLZFdKaFgzSnBkbVZ5WDJSdmQyNXpkSEpsWVcxZlNtRnRZV0Z0WlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Somalio plotas – 637 657 km². Šalis šiaurės vakaruose ribojasi su Džibučiu, pietvakariuose – Kenija, šiaurėje – Adeno įlanka, rytuose – Indijos vandenynu ir vakaruose su Etiopija. Siena su Džibučiu yra patvirtinta tarptautine sutartimi, tačiau siena su Etiopija tebėra ginčijama. Somalis turi ilgiausią pakrantę žemyne, kuri tęsiasi 3025 km. Somalyje yra ryčiausia Afrikos žemyno vieta – Hafūno kyšulys.
Šalies pietryčiuose plyti siaura pakrantės žemuma su pakrančių kopomis. Likusią dalį užima 500–1500 m aukščio plynaukštė, šiaurėje stačiais skardžiais besileidžianti link Adeno įlankos. Šiaurėje stūksančiuose Madou kalnuose yra aukščiausia Somalio vieta – Šimbirisas (2640 m).
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTgzTHpjNUwwRmxjbWxoYkY5MmFXVjNjMTl2Wmw5TGFYTnRZWGx2WHpBMlh5VXlPRGd3TnpFek9ERXlOalVsTWprdWFuQm5Mekl5TUhCNExVRmxjbWxoYkY5MmFXVjNjMTl2Wmw5TGFYTnRZWGx2WHpBMlh5VXlPRGd3TnpFek9ERXlOalVsTWprdWFuQm4uanBn.jpg)
Klimatas ekvatorinis musoninis, šiaurėje – tropinis dykuminis ir pusdykuminis. Vidutinės mėnesio temperatūros svyruoja tarp 25–30 °C. Kritulių nuo 100 ir 600 mm per metus. Dažnos sausros.
Svarbiausia upė – Džuba su savo intaku Šebele. Upės mažavandenės, neretai visai nusenka.
Didžiumą šalies užima varpinių-krūmokšnių dykumos ir pusdykumės.
Ekonomika
Žemės ūkis sudaro didžiąją dalį šalies ekonomikos. Auginami galvijai, avys, ožkos, kupranugariai. Pagrindiniai pajamų žemės ūkio produktai yra bananai, cukranendrės. Kiti auginami žemės produktai yra sorgai, kukurūzai, kokosai, ryžiai, sezamo sėklos ir pupelės. Yra maža žvejybos pramonė.
Somalio pagrindinė mineralinė iškasena yra uranas. Geležies rūda ir kitos mineralinės iškasenos yra neištyrinėtos. Naftos telkinys buvo rastas ir 1979 m. buvo pastatytas naftos perdirbimo fabrikas. Dauguma pramonės įmonių buvo uždarytos dėl pilietinio karo. Yra tekstilės pramonė. Užsienyje gyvenančių Somalio gyventojų pervedami pinigai sudaro didelę dalį šalies ekonomikos.
Eksportuojami galvijai, bananai, kailiai, odos, žuvis, medžio anglys, metalo laužas. Importuojamos plataus vartojimo prekės, naftos produktai, maisto produktai, statybinės medžiagos. Pagrindiniai šalies mainų partneriai yra Jungtiniai Arabų Emyratai, Džibutis, Jemenas, Omanas.
Gyventojai
- Taip pat žr. Sąrašas:Somalio miestai
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTlpTDJJNEx6SXdNVFpmTURSZlJXbGtYMUJ5WlhCaGNtbHZibk10TVRGZkpUSTRNamMwTmprNU16STROak1sTWprdWFuQm5Mekl5TUhCNExUSXdNVFpmTURSZlJXbGtYMUJ5WlhCaGNtbHZibk10TVRGZkpUSTRNamMwTmprNU16STROak1sTWprdWFuQm4uanBn.jpg)
Šalyje yra apie 10 milijonų gyventojų. Tikslesnis gyventojų skaičiaus paskaičiavimas yra sudėtingas, nes paskutinis gyventojų surašymas buvo 1987 m., o nuo pilietinio karo pradžios šalyje nebuvo stiprios centrinės vyriausybės. Apie 85 % vietos gyventojų yra etniniai somaliai, kurių didžioji dalis gyvena šiaurinėje šalies dalyje. Etninės mažumos sudaro likusią dalį ir dauguma jų gyvena pietiniuose regionuose. Somalyje oficialios somalių ir arabų kalbos kalbos, kurios priklauso Semitų-chamitų kalbų grupei. Didžioji dalis gyventojų yra musulmonai, kurių didžioji dalis – sunitai.
Kultūra
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTh4THpFeEwwSnZjbUZ0WVY5dGIzTnhkV1V1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVKdmNtRnRZVjl0YjNOeGRXVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Religija
Dauguma somaliečių yra musulmonai ir priklauso sunitams (Somalio konstitucija islamą apibrėžia kaip nacionalinę Somalio respublikos religiją ir šariatą kaip pagrindinį šaltinį nacionaliniams įstatymams kurti).
Menas
Somalio menas (istorinis ir šiuolaikinis) geriausiai atspindi Somalio žmonių kultūrą. Tai apima keramiką, muziką, architektūrą, medžio raižymą ir kitus žanrus.
Papildomai, hena (augalas iš kurio gaminami dažai) yra svarbi Somalio kultūros dalis. Jis dėvimas Somalio moterų ant rankų, kojų ir kaklo per vestuves, Ramadaną ir kitas šventes.
Kita informacija
Šaltiniai
- Somalia. In:WORLDMARK ENCYCLOPEDIA OF THE NATIONS, twelfth edition, vol.2 Africa. Thomson/Gale, 2007. P. 614.
- https://www.worldatlas.com/maps/somalia // Maps Of Somalia // WorldAtlas // February 24, 2021
- D. Levinas. „Rimties oazė“ nerimsta// Mokslas ir gyvenimas, 1963 m. Nr.6. P.24-25
- Ethiopia. In:WORLDMARK ENCYCLOPEDIA OF THE NATIONS, twelfth edition, vol.2 Africa. Thomson/Gale, 2007. P. 261.
- Rodney P. Carlisle (ed.) ENCYCLOPEDIA OF POLITICS. The Left and The Right. VOLUME 2: The Right. Sage, 2005. P.503.
- International Traffic Network, The world trade in sharks: a compendium of Traffic’s regional studies, (Traffic International: 1996), p.25.
- Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 398
vikipedija, wiki, lietuvos, knyga, knygos, biblioteka, straipsnis, skaityti, atsisiųsti, nemokamai atsisiųsti, mp3, video, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, pictu , mobilusis, telefonas, android, iOS, apple, mobile telefl, samsung, iPhone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, Nokia, Sonya, mi, pc, web, kompiuteris
Somalio Federacine Respublika som Jamhuuriyadda Federaalka Soomaaliya arab جمهورية الصومال الفيدرالية Jumhuriyah aṣ Ṣumal al FidiraliyahVeliava HerbasHimnas Somalis zemelapyjeValstybine kalba somaliu arabuSostine MogadisasDidziausias miestas MogadisasValstybes vadovai prezidentas ministras pirmininkas Plotas Is viso vandens 637 657 km2 42 1 62 Gyventoju 2017 Tankis 11 391 962 81 18 4 zm km2 166 BVP Is viso BVP gyventojui 2006 5 02 mlrd 154 600 189 Valiuta Somalio silingasLaiko juosta Vasaros laikas UTC 3 UTC 3Nepriklausomybe Paskelbta Susivienijimas 1960 m Liepos 1 d Interneto kodas SOSalies tel kodas 252 Somalio Federacine Respublika Somalis valstybe siaures rytu Afrikoje Ribojasi su Etiopija vakaruose Kenija pietvakariuose Dzibuciu siaures vakaruose Adeno įlanka siaureje ir Indijos vandenynu rytuose Is visu Afrikos valstybiu Somalis turi ilgiausia pajurio ruoza o salies krastovaizdį sudaro plynaukstes lygumos ir aukstumos Senoveje Somalis buvo svarbus prekybos centras Dauguma mokslininku mano kad dabartineje Somalio teritorijoje egzistavo senovine Punto salis Viduramziais kelios stiprios Somalio imperijos dominavo regionineje prekyboje įskaitant Adalis ir Devynioliktojo amziaus pabaigoje britai ir italai uzeme dali pakrantes ir įkure Britu Somalilanda ir Italu Somalilanda 1927 metais Italija įgijo pilna kontrole savo regiono dalyse Si okupacija truko iki 1941 m kai ji buvo pakeista britu Siaures Somalis liko ir toliau britu o pietu Somalį pradejo globoti Jungtiniu Tautu Organizacija 1960 m abu regionai buvo sujungti ir sudaryta Somalio Respublika kuria pradejo valdyti civiline vyriausybe 1969 m uzgrobe valdzia ir paskelbe Somalį IstorijaPagrindinis straipsnis Priesistore ir senove Neolito epochos urvu raizinys kuriame yra pavaizduota raguota karve Somalis yra apgyvendintas nuo paleolito epochos Siaures Somalyje randama urvu su raiziniais kurie buvo israizyti apie 9000 m pr m e Labiausiai is ju zinomas kulturos kompleksas kuriame yra vieni seniausiu Afrikoje zinomu raiziniu Akmens amziuje klestejo Dojanu ir Hargeisos kulturos Somalyje randama seniausiu kapiniu rytu Afrikoje kuriose zmones buvo palaidoti 4 ame tukstantmetyje pr m e Somalyje yra rasta piramidziu strukturu ankapiu ir miestu griuvesiu tai įrodo kad senoveje Somalio pusiasalyje klestejo civilizacijos Yra spejama kad butent dabartinio Somalio teritorijoje galejo buti Punto zeme minima Egiptieciu saltiniuose kurios tiksli vieta neidentifikuota Egiptas ne karta renge ekspedicijas į Punta is kur parsivezdavo tokiu egzotiniu prekiu kaip dramblio kaulas prieskoniai mira smilkalai juodmedis auksas ir kt Paskutiniaisiais amziais pr m e ir pirmaisiais musu eros amziais Somalio pakranteje klestejo svarbus prekybiniai uostai Mosilas Mundas Molao Avalitas Panas Opone ir kt Jie prekiavo su kitapus Raudonosios juros buvusiu Jemenu taciau somaliu jureiviai juru keliais pasiekdavo ir Egipta Indija rytinį Afrikos kranta Zandza Islamiskasis Somalis VII a Somalį pasieke Islamas ir vietos gyventojai greitai jį prieme Tuo metu visas Somalio pusiasalis musulmoniskuose krastuose tapo zinomas kaip Berberu zeme arab بلاد البربر Bilad al Barbar Rytine Somalio pakrante toliau tese prekybines tradicijas Ji sudare dalį Suahiliu kranto kuris tesesi palei rytine Afrikos pakrante iki pat Somalio teritorijoje klesteje Suahiliu civilizacijos miestai valstybes buvo Mogadisas Merka Barava Kismajus ir kt Nuo X a siame regione stipriausias buvo Mogadiso sultonatas kurį XIII a pakeite naujas hegemonas Adzurano sultonatas su sostine Marege veliau Merkoje Siaurineje regiono dalyje siaurine Somalio pakrante Dzibutis siaures rytu Etiopija nuo XIII a viespatavo Ifato sultonatas su sostine Zeiloje ir su sostine Sios valstybes aktyviai kariavo su krikscioniska Etiopija siekdamos skleisti Islamo religija XV a Etiopijos armija sunaikino Ifata taciau sis veliau atgime kaip Adalio sultonatas XVI a Somalio pakrante pasieke portugalai kurie cia rado klestincius prekybinius miestus ir sultonatus Turedami technologiniu pranasumu portugalai paeme Baravos miesta taciau ilgai negalejo atsilaikyti pries musulmonu somaliu pajegas Siems padejo ir Osmanu piratai Ilgainiui portugalai prarado kontrole siauriniame Suahiliu krante ir cia ekonomiskai bei kulturiskai viespatavo somaliai Sumenkus senuju vietos sultonatu Adalio Varsangaliu ir Adzurano galiai XVIII a juos pakeite velyvosios somaliu valstybes tarp kuriu svarbiausios buvo ir kt Devynioliktojo amziaus pabaigoje Somalį uzeme ir pasidalino prancuzai dabartinis Dzibutis britai ir italai Britai cia įkure Britu Somalilanda o dalį teritorijos prijunge prie savo kolonijos Kenijos Italija uzeme didziaja dalį kurioje įkure Italu Somalį 1927 metais Italija įgijo pilna kontrole savo regiono dalyse Si okupacija truko iki 1941 m kai italus pakeite britu Siaures Somalis liko ir toliau britu o pietu Somalį pradejo globoti Jungtiniu Tautu Organizacija Po Antrojo pasaulinio karo UNOSOM Mogadise 1960 m paskelbta is britu ir italu Somalilando sudaryta nepriklausoma Somalio respublika Saltojo karo metu JAV ir Sovietu Sajunga varzesi del įtakos Somalyje 1977 m viduryje sovietu palaikomas Mohamedas Siadas Biare pradejo kara su Etiopija del Ogadeno provincijos taciau greitos pergales pasiekti nepavyko 1978 m sovietai sudare 20 metu sutartį su Etiopija pareme ja ginklais be to cia atvyko Kubos kariai Somalio pajegos buvo atmustos tolimesnis karas issekino priesininkus ir prisidejo prie bado abiejose salyse 1982 m Etiopija nesekmingai bande nuversti Somalio vyriausybe įsiverzdama į Somalį ir palaikydama Somalio Issigelbejimo Nacionalinį Fronta M S Biare balansuodamas tarp JAV ir Sovietu Sajungos issilaike valdzioje iki 1991 m kai jį nuverte kariskiai ir prasidejo Nuo tada salį drasko pilietinis karas sukeles didziulį bada Nesant centrines valdzios Somalyje įsivyravo suirute 1991 m nuo jo atsiskyre Somalilandas 1998 m savavaliskai autonomija paskelbe Puntlandas siu saliu JT nepripazįsta 2006 m Somalio kariuomene padedama Etiopijos pereme didziaja dalį pietiniu salies teritoriju is naujai suformuotos Veliau islamistai susiskalde į radikalesnes grupuotes tokias kaip Al Sabab ir atkovojo didziaja dalį prarastu teritoriju 2011 m naujai suburta Somalio ir Kenijos kariuomenes pradejo puolima pries islamistu sukilelius Al Sabab kurie bendradarbiauja su Al Qaeda 2012 m birzelio men Kenijos kariuomene buvo integruota į Afrikos Sajungos pajegas kurios palaiko Somalio vyriausybe Iki 2012 m rugsejo men Somalio kariuomene isvijo islamistu sukilelius is didziuju miestu Siuo metu Somalio atkurima dosniai remia Europos Sajunga Politine sistemaPagrindinis straipsnis Dabartine situacija Somalyje Somalis yra Federaline Respublika Centrine valdzia kontroliuoja tik tris didesnius miestus sostine Mogadisa Merka Baidoa ir ju apylinkes Valstybe taip pat isgyvena intensyvu atstatymo laikotarpį ypac sostine Mogadisas 2011 m pradetos kurti nuolatines demokratines institucijos 2012 m rugpjucio menesį buvo priimta nauja konstitucija kurioje skelbiama kad Somalis yra federacine respublika Tai pirma nuolatine centrine valdzia Somalyje nuo pilietinio karo pradzios Administracinis suskirstymasPagrindinis straipsnis Oficialieji Somalio regionai Nors Somalis oficialiai yra suskirstytas į 18 regionu som gobol del nestabilios situacijos siuo metu de facto salį sudaro kelios autonomiskos valstijos keiciancios savo sienas savo ruoztu turincios administracinį suskirstyma Sios valstijos yra Somalilandas uzima buvusio Britu Somalilando teritorijas siaures Somalyje Pasiskelbes kaip nepriklausoma valstybe taciau nepripazintas Chatumas uzima buvusio Britu Somalilando rytines teritorijas siaures Somalyje 2012 m pasiskelbe kaip nepriklausoma valstybe taciau nepripazintas Puntalandas uzima Somalio smaigalio teritorijas kur ikikolonijiniais laikais klestejo Pasiskelbes kaip autonomiska valstija Somalio sudetyje Galmudugas į pietus nuo Puntalando Dzubalandas pieciausia dalis Oficialieji Somalio regionai yra sie GeografijaPagrindinis straipsnis Dzubos upe Somalio plotas 637 657 km Salis siaures vakaruose ribojasi su Dzibuciu pietvakariuose Kenija siaureje Adeno įlanka rytuose Indijos vandenynu ir vakaruose su Etiopija Siena su Dzibuciu yra patvirtinta tarptautine sutartimi taciau siena su Etiopija tebera gincijama Somalis turi ilgiausia pakrante zemyne kuri tesiasi 3025 km Somalyje yra ryciausia Afrikos zemyno vieta Hafuno kysulys Salies pietryciuose plyti siaura pakrantes zemuma su pakranciu kopomis Likusia dalį uzima 500 1500 m aukscio plynaukste siaureje staciais skardziais besileidzianti link Adeno įlankos Siaureje stuksanciuose Madou kalnuose yra auksciausia Somalio vieta Simbirisas 2640 m Vandenyno pakrante netoli Mogadiso Klimatas ekvatorinis musoninis siaureje tropinis dykuminis ir pusdykuminis Vidutines menesio temperaturos svyruoja tarp 25 30 C Krituliu nuo 100 ir 600 mm per metus Daznos sausros Svarbiausia upe Dzuba su savo intaku Sebele Upes mazavandenes neretai visai nusenka Didziuma salies uzima varpiniu krumoksniu dykumos ir pusdykumes EkonomikaPagrindinis straipsnis Zemes ukis sudaro didziaja dalį salies ekonomikos Auginami galvijai avys ozkos kupranugariai Pagrindiniai pajamu zemes ukio produktai yra bananai cukranendres Kiti auginami zemes produktai yra sorgai kukuruzai kokosai ryziai sezamo seklos ir pupeles Yra maza zvejybos pramone Somalio pagrindine mineraline iskasena yra uranas Gelezies ruda ir kitos mineralines iskasenos yra neistyrinetos Naftos telkinys buvo rastas ir 1979 m buvo pastatytas naftos perdirbimo fabrikas Dauguma pramones įmoniu buvo uzdarytos del pilietinio karo Yra tekstiles pramone Uzsienyje gyvenanciu Somalio gyventoju pervedami pinigai sudaro didele dalį salies ekonomikos Eksportuojami galvijai bananai kailiai odos zuvis medzio anglys metalo lauzas Importuojamos plataus vartojimo prekes naftos produktai maisto produktai statybines medziagos Pagrindiniai salies mainu partneriai yra Jungtiniai Arabu Emyratai Dzibutis Jemenas Omanas GyventojaiPagrindinis straipsnis Somalio demografija Taip pat zr Sarasas Somalio miestaiTurgus Mogadise Salyje yra apie 10 milijonu gyventoju Tikslesnis gyventoju skaiciaus paskaiciavimas yra sudetingas nes paskutinis gyventoju surasymas buvo 1987 m o nuo pilietinio karo pradzios salyje nebuvo stiprios centrines vyriausybes Apie 85 vietos gyventoju yra etniniai somaliai kuriu didzioji dalis gyvena siaurineje salies dalyje Etnines mazumos sudaro likusia dalį ir dauguma ju gyvena pietiniuose regionuose Somalyje oficialios somaliu ir arabu kalbos kalbos kurios priklauso Semitu chamitu kalbu grupei Didzioji dalis gyventoju yra musulmonai kuriu didzioji dalis sunitai KulturaMecete Somalyje Pagrindinis straipsnis Religija Dauguma somalieciu yra musulmonai ir priklauso sunitams Somalio konstitucija islama apibrezia kaip nacionaline Somalio respublikos religija ir sariata kaip pagrindinį saltinį nacionaliniams įstatymams kurti Menas Somalio menas istorinis ir siuolaikinis geriausiai atspindi Somalio zmoniu kultura Tai apima keramika muzika architektura medzio raizyma ir kitus zanrus Papildomai hena augalas is kurio gaminami dazai yra svarbi Somalio kulturos dalis Jis devimas Somalio moteru ant ranku koju ir kaklo per vestuves Ramadana ir kitas sventes Kita informacijaSomalio sventesSaltiniaiVikiteka Somalis vaizdine ir garsine medziagaVikizodynas Laisvajame zodyne yra terminas Somalis Somalia In WORLDMARK ENCYCLOPEDIA OF THE NATIONS twelfth edition vol 2 Africa Thomson Gale 2007 P 614 ISBN 1 4144 1091 3 https www worldatlas com maps somalia Maps Of Somalia WorldAtlas February 24 2021 D Levinas Rimties oaze nerimsta Mokslas ir gyvenimas 1963 m Nr 6 P 24 25 Ethiopia In WORLDMARK ENCYCLOPEDIA OF THE NATIONS twelfth edition vol 2 Africa Thomson Gale 2007 P 261 ISBN 1 4144 1091 3 Rodney P Carlisle ed ENCYCLOPEDIA OF POLITICS The Left and The Right VOLUME 2 The Right Sage 2005 P 503 ISBN 1 4129 0409 9 International Traffic Network The world trade in sharks a compendium of Traffic s regional studies Traffic International 1996 p 25 Geograficheskij enciklopedicheskij slovar gl redaktor A F Tryoshnikov Moskva Sovetskaya enciklopediya 1983 psl 398