![]() | Šiam straipsniui ar jo daliai . Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami su šaltiniais. |
Čornohora (ukr. Чорногора, lenk. Czarnohora) – aukščiausias kalnagūbris, esantis rytinėje Poloninos Beskidų dalyje.
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTgzTHpjMUwwTjZZWEp1YjJodmNtRXVhbkJuTHpJMU1IQjRMVU42WVhKdWIyaHZjbUV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Geografija
Pagrindinis kalnagūbris į ilgį driekiasi 40 km tarp vakaruose ir Juodojo Čeremošo rytuose. Dalimi Čornohoros eina vandenskyra tarp Pruto ir Tisos. Vakarinė kalnagūbrio dalis su viršūne (2020 m) yra Užkarpatėje. Šias dvi Čornohoros dalis skiria gili perėja (aukštis 1550 m). Vakarinė dalis gana raižyta (aukščių skirtumas apie 300 m), o rytų Čornohora – monolitiškas vientisas masyvas, kurio viršūnės virš 1900 m aukščio, dalis siekia ir 2000 m (Hoverla – 2061 m, – 1997 m, – 2018 m, Pop Ivanas – 2022 m), visos perėjos ne žemiau 1750 m.
Nuo pagrindinio kalnagūbrio į šonus eina šoniniai kalnagūbriai. Čornohoros šlaitai suraižyti siaurų iki 1000 m aukščio slėnių, kurie vietomis ir aukštesni. Čornohoros, skirtingai nei likusių Karpatų dalių, išvaizdą labiau paveikė ledynmetis. Tuo metu amžino sniego linija buvo 1300–1400 m aukštyje, ir vandens srautų ištakose buvo susidarę trumpi ledynai. Pruto slėnyje ledynas buvo apie 1000 m aukščio ir 6,5 km ilgio. Buvusio apledėjimo žymėmis yra:
Augalija
Čornohoros šlaitai apaugę miškais. Šiauriniuose šlaituose paprastai auga bukai (iki 1300 m aukščio), aukščiau – eglės (iki 1600 m aukščio). Pietiniame šlaite irgi auga bukai, kurie ir sudaro miškų ribą. Aukščiau (iki 1800 m) yra poloninų (alpinių pievų) ir žolynų juosta, virš 1800 m – grynos poloninos, kurios siekia aukščiausias viršūnes, kai kur – akmenų laukai. Augalų tarpe daug endeminių rūšių.
Gyventojai ir ekonomika
Vietiniai gyventojai yra huculai, daugiausia besiverčiantys gyvulininkyste (sezonas – 5 mėn.). Išvystytas turizmas.
Dirbama žemė užima apie 0,5% visos teritorijos, miškai – apie 70 %, šienaujamos pievos – 5 %, alpinės pievos ir ganyklos – 22 %.
Gamtos apsaugai po Pirmojo pasaulinio karo buvo įsteigta keletas draustinių.
vikipedija, wiki, lietuvos, knyga, knygos, biblioteka, straipsnis, skaityti, atsisiųsti, nemokamai atsisiųsti, mp3, video, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, pictu , mobilusis, telefonas, android, iOS, apple, mobile telefl, samsung, iPhone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, Nokia, Sonya, mi, pc, web, kompiuteris
Siam straipsniui ar jo daliai truksta isnasu į patikimus saltinius Jus galite padeti Vikipedijai pridedami tinkamas isnasas su saltiniais Cornohora ukr Chornogora lenk Czarnohora auksciausias kalnagubris esantis rytineje Poloninos Beskidu dalyje Siaurine Cornohoros kalnagubrio dalis su Hoverlos kalnuGeografijaPagrindinis kalnagubris į ilgį driekiasi 40 km tarp vakaruose ir Juodojo Ceremoso rytuose Dalimi Cornohoros eina vandenskyra tarp Pruto ir Tisos Vakarine kalnagubrio dalis su virsune 2020 m yra Uzkarpateje Sias dvi Cornohoros dalis skiria gili pereja aukstis 1550 m Vakarine dalis gana raizyta auksciu skirtumas apie 300 m o rytu Cornohora monolitiskas vientisas masyvas kurio virsunes virs 1900 m aukscio dalis siekia ir 2000 m Hoverla 2061 m 1997 m 2018 m Pop Ivanas 2022 m visos perejos ne zemiau 1750 m Nuo pagrindinio kalnagubrio į sonus eina soniniai kalnagubriai Cornohoros slaitai suraizyti siauru iki 1000 m aukscio sleniu kurie vietomis ir aukstesni Cornohoros skirtingai nei likusiu Karpatu daliu isvaizda labiau paveike ledynmetis Tuo metu amzino sniego linija buvo 1300 1400 m aukstyje ir vandens srautu istakose buvo susidare trumpi ledynai Pruto slenyje ledynas buvo apie 1000 m aukscio ir 6 5 km ilgio Buvusio apledejimo zymemis yra poledyniniai duburiai su staciais daznai uoliniais slaitas ir placiu dugnu kartais uzpildyti ezerais ar durpynais netolygus sleniu nuolydis kai kur yra kriokliu pvz Prute sonines ir galines morenos AugalijaCornohoros slaitai apauge miskais Siauriniuose slaituose paprastai auga bukai iki 1300 m aukscio auksciau egles iki 1600 m aukscio Pietiniame slaite irgi auga bukai kurie ir sudaro misku riba Auksciau iki 1800 m yra poloninu alpiniu pievu ir zolynu juosta virs 1800 m grynos poloninos kurios siekia auksciausias virsunes kai kur akmenu laukai Augalu tarpe daug endeminiu rusiu Gyventojai ir ekonomikaVietiniai gyventojai yra huculai daugiausia besiverciantys gyvulininkyste sezonas 5 men Isvystytas turizmas Dirbama zeme uzima apie 0 5 visos teritorijos miskai apie 70 sienaujamos pievos 5 alpines pievos ir ganyklos 22 Gamtos apsaugai po Pirmojo pasaulinio karo buvo įsteigta keletas draustiniu Vikiteka Cornohora vaizdine ir garsine medziaga