Rinkikų kolegija – JAV netiesioginių dviejų pakopų rinkimų sistema, kuria išrenkami du aukščiausi federaliniai pareigūnai – JAV prezidentas ir JAV viceprezidentas, vieninteliai JAV pareigūnai, renkami visą šalį apimančioje rinkimų apygardoje.
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTlqTDJObUwwVnNaV04wYjNKaGJGOXRZWEJmTWpBeE1pMHlNREl3TG5OMlp5OHpNREJ3ZUMxRmJHVmpkRzl5WVd4ZmJXRndYekl3TVRJdE1qQXlNQzV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
Teisinis pagrindas
JAV prezidento ir viceprezidento rinkimai vyksta pagal 1787 m. JAV konstituciją, kuri įsigaliojo 1789 m. spalio mėn. Jos pataisos – JAV teisių bilis, priimtas 1789 m., įsigaliojo 1791 m., kitos 17 pataisų priimtos 1795–1992 m. Valstybės vadovas - prezidentas, kartu su viceprezidentu renkamas 4 metams, bet ne daugiau kaip 2 kadencijoms. Prezidentas renkamas netiesioginiais rinkimais pagal paprastos daugumos atstovavimo sistemą. Kandidatus į prezidentus iškelia politinės partijos savo suvažiavimuose prieš 4-6 mėn. iki rinkimų pradžios. Prezidentą tiesiogiai renka rinkikai, piliečių išrenkami kiekvienoje valstijoje iš politinių partijų pateiktų sąrašų pagal toje valstijoje į aukštuosius (Senatas) ir žemuosius (JAV Kongresas) parlamento rūmus renkamų deputatų skaičių. Kiekvienoje valstijoje visi rinkikų mandatai atitenka tai partijai, kurios sąrašas toje valstijoje gavo paprastą balsų daugumą. Tik Meinas (4 rinkikai) ir Nebraska (5 rinkikai) savo atstovus renka pagal proporcinę sistemą. Išrinktieji rinkikai pirmiausia balsuoja juos išrinkusios valstijos sostinėje, o vėliau susirenka Vašingtone ir balsuodami pagal valstijas renka prezidentą ir viceprezidentą.
Valstija turi teisę kontroliuoti, kaip balsuoja jos atstovai rinkikų kolegijoje, o 24 valstijose balsavimas kitaip, negu rinkimuose nusprendė valstijos rinkėjai, baudžiamas įstatymu. Tiesa, šių įstatymų taikyti nėra tekę.
Kolegija
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTlqTDJOaEwxVlRRVjlGYkdWamRHOXlZV3hEYjJ4c1pXZGxMbk4yWnk4eE9UbHdlQzFWVTBGZlJXeGxZM1J2Y21Gc1EyOXNiR1ZuWlM1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
Kolegiją sudaro po du kiekvienos valstijos senatorius (iš viso 100), kurie renkami neatsižvelgiant į gyventojų skaičių visuotiniais tiesioginiais rinkimais 6 metams, o 1/3 jų perrenkami kas 2 metai, ir 435 Atstovų rūmų deputatai, renkami 2 metams visuotiniais tiesioginiais rinkimais kiekvienoje valstijoje maždaug proporcingai valstijos gyventojų skaičiui.
Daugiausia rinkikų atstovauja tankiausiai apgyvendintai Kalifornijai – 55, mažiausiai, po 3 rinkikus atstovaujamos Juta, Montana, Aliaska, Vermontas, Delaveras, Vajomingas ir Šiaurės Dakota.
Ypatingi atvejai
Jeigu balsai rinkikų kolegijoje pasiskirsto po lygiai, prezidentą renka Atstovų rūmai iš trijų kandidatų. Toks atvejis pasitaikė 1800 m., kai buvo išrinktas Tomas Džefersonas ir 1824 m., kai, nors gavęs mažiau rinkėjų balsų, buvo išrinktas Džonas Kvinsis Adamsas.
1876 m. Ruterfordas Hajesas, 1888 m. Bendžaminas Harisonas, 2000 m. Džordžas Volkeris Bušas ir 2016 m. Donaldas Džonas Trampas tapo prezidentais gavę mažiau už konkurentus rinkėjų balsų, bet juos rėmė daugiau rinkikų iš mažųjų valstijų.
Šaltiniai
- JAV rinkikų kolegija. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VIII (Imhof-Junusas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 783 psl.
vikipedija, wiki, lietuvos, knyga, knygos, biblioteka, straipsnis, skaityti, atsisiųsti, nemokamai atsisiųsti, mp3, video, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, pictu , mobilusis, telefonas, android, iOS, apple, mobile telefl, samsung, iPhone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, Nokia, Sonya, mi, pc, web, kompiuteris