Fiardas, fjardas (šved. fjärd) yra įlankos tipas, kuriam būdingi žemi krantai. Fiardų yra Danijoje, Vokietijoje, kiek mažiau Suomijoje, Švedijoje, keli Kanadoje. Vokietijoje fiardai yra vadinami fiordais, nors Vokietijoje nėra fiordo požymių turinčių įlankų.
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTlsTDJWbEwwMWhjbWxoWjJWeVgyWnFiM0prTG1wd1p5OHlPVEJ3ZUMxTllYSnBZV2RsY2w5bWFtOXlaQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Fiardų ir fiordų skirtumai
Fiardai nėra fiordai, nors jų išvaizda yra panaši. Pagrindiniai skirtumai:
- fiardo slėnis suformuotas tekančio vandens
- fiardo skerspjūvis yra V formos (skirtingai nuo fiordo, kurio skerspjūvis yra U formos)
- fiardai neturi didelių išsišakojimų;
- fiarduose potvynių metu vanduo nepakyla taip aukštai kaip fiorduose.
Kartais šie du įlankų tipai neišskiriami dėl nustatymo sunkumų.
Fiardų kilmė
Fiardai susidarė per paskutinįjį apledėjimą, kai stačiašlaičius slėnius išplovė ledyno tirpsmo vanduo. Vėliau, kai teritorija nusileido, ją apsėmė jūros vanduo. Fiardų kryptys sutampa su ledyno traukimosi kryptimi.
Uostai
Fiardai yra labai gilūs, todėl ties jais yra patogu įkurti uostus. Žemiau pateikiami didžiausi uostamiesčiai įsikūrę prie fiardų:
Šaltiniai
- R. Šalna, E. Baleišis, R. Baubinas, V. Daugirdas, „Žemė“ geografijos vadovėlis 9 klasei, I dalis, 2005 m.
- --- (2003) Dictionary of Earth Science. 2nd ed. McGrow-Hill
Nuorodos
- About.com
- Labradoro krantų apybraižos
vikipedija, wiki, lietuvos, knyga, knygos, biblioteka, straipsnis, skaityti, atsisiųsti, nemokamai atsisiųsti, mp3, video, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, pictu , mobilusis, telefonas, android, iOS, apple, mobile telefl, samsung, iPhone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, Nokia, Sonya, mi, pc, web, kompiuteris