![]() | Šiam straipsniui ar jo daliai . Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami su šaltiniais. |
Čarlzas Babidžas angl. Charles Babbage | |
---|---|
![]() | |
Čarlzas Babidžas | |
Gimė | 1791 m. gruodžio 26 d. Londonas, Anglija |
Mirė | 1871 m. spalio 18 d. (79 metai) Londonas, Anglija |
Tautybė | anglas |
Veikla | anglų matematikas |
Žinomas (-a) už | suprojektavo skirtumų skaičiavimo mašiną |
![]() | Charles Babbage |
Čarlzas Babidžas (angl. Charles Babbage, 1791-1871) – anglų matematikas ir išradėjas. Suprojektavo Skirtumų mašiną, kurią galima laikyti pirmuoju šiuolaikinių kompiuterių prototipu.
Biografija
Gimė 1791 m. gruodžio 26 d. Volverte, Saryje, bankininko šeimoje. Jis buvo vienas iš keturių Bendžamino Babidžo ir Elizabetės Teape vaikų. 1810 m. įstojo į Kembridžo Trejybės koledžą. 1814 m. baigė Peterhouse ir 1817 m. gavo MA. Iki mirties gyveno Londone. 1816 m. buvo priimtas į Karališkąją draugiją. 1828–1839 m. užėmė Kembridžo universiteto Lukaso vardo matematikos profesoriaus postą.
Jis yra parašęs 6 veikalus ir apie 90 straipsnių. Jis pasižymėjo kaip išradėjas, matematikas, mokslo sistemos kritikas, politikas ir politinės ekonomikos žinovas. Jis pasiūlė švyturio signalizavimo sistemą, „juodąsias dėžes“, skirtas užrašymui situacijos, buvusios iki traukinio katastrofos, propagavo dešimtainį piniginės sistemos pagrindą ir siūlė panaudoti potvynių energiją.
Skaičiavimų automatizavimas
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTgwTHpRMkwwSmhZbUpoWjJWZkxWOVBibDkwYUdWZlpXTnZibTl0ZVY5dlpsOXRZV05vYVc1bGNubGZZVzVrWDIxaGJuVm1ZV04wZFhKbGN5VXlRMTh4T0RNMVh5MWZOVGcyTkRRNU9TNTBhV1l2Ykc5emMza3RjR0ZuWlRFdE1qSXdjSGd0UW1GaVltRm5aVjh0WDA5dVgzUm9aVjlsWTI5dWIyMTVYMjltWDIxaFkyaHBibVZ5ZVY5aGJtUmZiV0Z1ZFdaaFkzUjFjbVZ6SlRKRFh6RTRNelZmTFY4MU9EWTBORGs1TG5ScFppNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Č. Babidžo šlovė glaudžiai susijusi su jo kurtais automatiniais skaičiuotuvais. Jis suprojektavo dviejų tipų prietaisus: Skirtumų mašiną ir Analitinę mašiną. Nuo savo pirmtakų jos skyrėsi ne tik dydžiu ir sudėtingumu, bet ir koncepcija. Skirtumų mašina buvo skirta ne pagrindinių aritmetinių veiksmų atlikimui, o paskaičiavimui. Jie leido nenaudoti daugybos veiksmų sudarant polinomų reikšmių lenteles.
Matematinių lentelių sudarymo automatizavimu jis pradėjo domėtis 1821 m. Jo pagrindinė mintis buvo, kad ne tik būtų skaičiuojama be klaidų, bet ir atspausdinami rezultatai. 1822 m. jis pasiuntė straipsnį Karališkajai astronomijos draugijai ir gavo pradinį finansavimą Skirtumų mašinos kūrimui. Tačiau darbai strigo ir mašina nebuvo baigta. Apie 1840 m. jis užbaigė Analitinės mašinos principų kūrimą. Dar po 7 m. jis grįžo prie Skirtumų mašinos konstrukcijos tobulinimo. Pats Č. Babidžas neužbaigė nė vienos šių mašinų. Dėl nesėkmės priežasties istorikai tebesiginčija. Nurodomos įvairios priežastys: sudėtingas charakteris, nepakankamas progresas ir vyriausybės paramos nutraukimas, nesutarimai su pagrindiniu inžinieriumi J. Klemensu. Tačiau dažniausiai, kaip priežastis, minima Viktorijos laikų technologijos netobulumas. Bet juk 1834 m. du švedų broliai Georg’as ir Edward’as Scheutz’ai nedidelį Skirtumų mašinos modelį.
Kūriniai
- Apie mechanizacijos ir pramonės ekonomiją, 1832
vikipedija, wiki, lietuvos, knyga, knygos, biblioteka, straipsnis, skaityti, atsisiųsti, nemokamai atsisiųsti, mp3, video, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, pictu , mobilusis, telefonas, android, iOS, apple, mobile telefl, samsung, iPhone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, Nokia, Sonya, mi, pc, web, kompiuteris