Lietuvių kalba: suprantamai bei lengvai suvokiamai
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTh4THpFNUwwMWhkSEpwWTJGeWFXRmZZMmhoYlc5dGFXeHNZVjh0WDNSbFpXdDFiVzFsYkY5TFpXbHNZWE11YW5Cbkx6STJNSEI0TFUxaGRISnBZMkZ5YVdGZlkyaGhiVzl0YVd4c1lWOHRYM1JsWld0MWJXMWxiRjlMWldsc1lYTXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Viena iš priežasčių kodėl aš čia yra lietuvių kalba. Labai nepatinka kur ritasi lietuviški vadovėliai. Savo laiku tėvų vadovėlius skaityti buvo vienas malonumas, kai savi nelabai patiko. Tačiau pažiūrėjus į dabartinius vadovėlius, jau maniškiai nebeatrodo tokie blogi ir vien tik dėl juose naudojamos kalbos. Norėčiau įrodyti, kad lietuvių kalba nuostabiai tinka viskam, tik reiktų nepatingėti paieškoti tinkamų žodžių. Tarptautiniai žodžiai – dauguma tik mums vieniems teįdomus iškraipyti skoliniai, kurie gal būtini kai reikia tiksliai perteikti prasmę, o savai gimtajai kalbai nėra kada laiko skirti. Tačiau, visada jie daugiaprasmiai ir yra prasti pagalbininkai, o dažnai ir trukdžiai: kai kitas iš pusės žodžio nesupranta ir reikia gilintis norint suprasti bei suvokti, kas rašoma. Būna, kad kiekvieną žodį atskirai puikiai supranti, o minties prasmės vis vien nesuvoki ar tenka daug pastangų įdėti, kad suvoktum. Pavyzdžiui, paimkime tarptautinį žodį „sfera“, paprastai, pagal geometrinį apibrėžimą neteisingai suprantamą tik kaip rutulio paviršių, nors iš graikų kalbos šis žodis verčiamas kaip rutulys. Tačiau, paprastai, kalbama ne apie šiaip kokį rutulį, o ypatingą – graikišką rutulį, tiksliau, nematomą ar paprasčiausiai tuščią rutulį gal net su kietais – krištoliniais, nors gal šiais laikais minčiai perduoti būtų pasirinktas stikliniais kraštais. Visaip, galima apsieiti be žodžio „sfera“. Vietoj „įtakos sfera“, gal būtų galima kalbėti apie (nematomą) įtakos rutulį, kurio viduryje įsikūrusi, pavyzdžiui, prancūzų kalba.
Yra gan įdomus reiškinys toks, kaip supaprastinta anglų kalba (simplified English), ją rašomi straipsniai bei knygos būna lengvai suvokiami, nes į tai atkreiptas ypatingas dėmesys – dėl to ji ir atsirado, kad mokinukams būtų lengviau prisitaikyti greit kintančioje kalbinėje aplinkoje. Aš čia nesiruošiu kariauti su vėjo malūnais, pulti ir visur bandyti išstumti mano galva nereikalingus iškraipytus svetimžodžius. Jei atsirastų daugiau tokių žmonių, kuriems patiktų mano sumanymas: pasistengti išsiversti be tarptautinių žodžių,– tai tik apsidžiaugčiau. Norėčiau su tokiais žmonėmis pasidalinti kai kuriais savo atradimais ar pamokymais:
- Stengdamasis tiksliai išversti mintis iš anglų kalbos pastebėjau, kad labai dažnai reiktų net naudotis skirtingomis kalbos dalimis ir nepamiršti, kad lietuvių kalba - laisva - joje galima naudoti skirtingus linksnius ir ne tik. Pavyzdžiui, „Back East“ pats versčiau kaip nelinksniuojamą „Atgal rytuose“, nors mačiau žodynuose tai verčiama kaip „Rytinė pakrantė“. Atgal rytuose gal nebūtina iki pačio Atlanto vandenyno kranto nusigauti. Norisi pasidalinti atradimu, kaip vienas mėgėjas rusas išvertė tokį pas mus retokai girdimą pavadinimą: „Artimieji rytai“. Juokinga, nors šiaip rusų vertėjai būna labai geri, bet ir tarp jų pasitaiko visokių.
- Norėtųsi atskirti tokį savo pastebėjimą, dažnai kur anglui minties reiškimui reikalingas daiktavardis, lietuviui mielesnis būtų veiksmažodis. Nors įdomu pastebėti, kad anglų kalboje tas pats žodis gali būti naudojamas ir kaip veiksmažodis, ir kaip daiktavardis. Pvz.: lietuviui mieliau vietoj „pasinaudojimo iškoštuvu“, tiesiog „iškošti“.
- Rašiau apie anglų kalbą, o mintys sukosi apie mokslinę kalbą, kurioje visokiems apibrėžimams reikia labai daug daiktavardžių, o visokie juos lengvai pakeičiantys dalyviai, prasčiau mokant lietuvių kalbą, nepageidautini, pavyzdžiui, ar automobilį – lengvąją mašiną galėtų pakeisti savaeigis?
- Keistokai atrodo mūsų jaunimas, pakliuvęs į televiziją, gražiai apsirengę, puikiai atrodo, o dažnam pravėrus burną iš to strioko krenta visokie svetimžodžiai, gali net pasirodyti kaip ne lietuviai ar labai prastai mokantys savo gimtąją kalbą. Nors gal kokio žemaičio ir pats nesuprasčiau, jei jis prabiltų savo gimtąja šnekta (per mažai juos girdėjęs, gal visai smagu būtų pažemaičiuoti).
Nuostabioji Vikipedija: draugiškai bei linksmai
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTlpTDJJNUwxTnVhV1ZuZFc5c1pWOXlaWE5wZW1VdWFuQm5MekkyTUhCNExWTnVhV1ZuZFc5c1pWOXlaWE5wZW1VdWFuQm4uanBn.jpg)
Žavi vikipediška taisyklė: „Nėra jokių taisyklių“, ypač jei kokios nors taisyklės kliudo paversti šį užutėkį geresne vietele. Paprasčiausiai gaila laiko visokių taisyklių skaitinėjimui, nesu mažas vaikas ir taip viskas daug maž numanoma kaip reiktų gražiai elgtis. O be to skaitant gal vieniems vieni dalykai svarbūs, kitiems kiti ir skaitant tas pačias taisykles, kas vienam akivaizdu, kad prieštarauja kažkokiai taisyklei, kitas nuoširdžiai gali ir nesuprasti tik kartą perskaitęs tas nelemtas taisykles kaip ir kurioje vietoje jas pažeidė. Dar norėčiau išsakyti mažytę pastabėlę: šiame niūriame pasaulyje kažkaip nebesuprantami juokai, tikriausiai dėl jų buvo man užgintas priėjimas visam mėnesiui prie šios vietelės. Paprastai, kai juokaujama viskas truputėlį perdedama, jei tai būtų tiesa – nebebūtų juokinga. Tebuvau sukūręs vieną straipsniuką, kuris buvo ištrintas, ir parašinėjau puslapyje, kuriame esu aptarinėjamas - tikriausiai galėčiau pakliūti į Gineso rekordų knygą su tokiu greitu pasiekimu.
Ir šiaip kai trinsite ne savo sukurtus straipsnius, truputį pagalvokite apie vadinamąsias autorines teises, dėl kurių kažkaip vakariečiai truputį išprotėję. O čia ramiausiai viskas šluojama ir taip jau apšikti didžiausi plotai su prastais straipsniais ar nepilnais vertimais iš užsienietiškų vikipedijų. Gražiuoju atveju, atsiradus daugiau laiko bei patirties, gal prie prastųjų straipsnių sugrįš jų pradininkai ir nuoširdžiai padirbės juos gerindami. Vis gi gal geriau šis tas nei nieko. Kai yra kažkas neblogai, po truputį tai gali tapti geriau.
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTg0THpnNEwwTnZiblpoYkd4aGNtbGhYMjFoYW1Gc2FYTmZiQzVxY0djdk1qRXdjSGd0UTI5dWRtRnNiR0Z5YVdGZmJXRnFZV3hwYzE5c0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Tikiuosi, kada nors čia tapsiu draugišku senbuviu. Ir būtų gerai bent pačiam sau susirašyti trumpą atmintinę į ką pirmiausiai reiktų atkreipti dėmesį, kas ir taip senbuviams turėtų būti akivaizdu ir savaime suprantama. Ja mielai dalinsiuosi su naujokais, jei tokių atsirastų, kad jie kaip galint greičiau pritaptų prie didelės ir draugiškos lietuviškos Vikipedijos bendruomenės.
Straipsnių kūrimas.
- Straipsnio kūrimą patartina pradėti nuo . Nelendant giliau tokios žymės pavyzdžiu galėtų būti:
{ { msg:komp-stub } } // be tarpų!
Ją galėsite pats nusiimti, kai jau būsite baigęs darbą ar, pajuokaujant, kai darysis net bloga nuo minties apie neužbaigtą straipsnį. Tokia žyme vengtina būtų pačiam piktnaudžiauti ir dalinti ją į kairę bei į dešinę, nebent tikrai turite daug laisvo laiko, ir tikrai žinote, kad kada nors sugrįšite ir užbaigsite, net ne Jūsų pradėtą straipsnį.
- Straipsnio vikinimas, vertimas vikipedijos dalimi. Paprastai šnekant, sudėliojimas nuorodų į kitus vikipedijos straipsnius, pavyzdžiui, minit trikampius ir iš karto dedate nuorodą į Vikipedijos straipsnį apie trikampius:
[ [ Trikampis|trikampius ] ] // be tarpų!
Man, regis, senbuviai šiek tiek piktnaudžiauja vikinimu. Pavyzdžiui, man išvertus vieną anglišką straipsniuką, ne pažodžiui, tačiau mano galva neiškraipant minčių. Atsirado savanoris, kuris pagal anglišką kurpalių pridėliojo daugybę nuorodų į lietuviškoje Vikipedijoje nesukurtus straipsnelius. Gal tikrai jis nuoširdžiai galvoja sėsti ir rašyti ar išversti daugybę naujų straipsnių, ko aš visai nenusiteikęs daryti ar tiesiog, mano manymu, dar ne laikas tai daryti. Atrodo klaikiai tokios raudonos nuorodos, bet gal čia taip įprasta? (keistas mano akimis vikinimo būdas). Plačiau žr. apie [[Nebaigtas straipsnis|nebaigtus straispsnius].
- Straipsniuose naudojama mokslinė kalba, apie kurią nieko nesinori girdėti, prisiklausius studentiškų pamokymų, kad jei straipsnyje nebus bent 10 skirtingų tarptautinių žodžių, joks rimtas leidinys net neims spausdinti tokio nemoksliškai parašyto straipsnio. O va, skaitai apie ir džiaugiesi, kad ir čia dėmesys pirmiausiai būtent nukreiptas į parašymo suprantamumą, pvz.: vengiama naudoti „pernelyg daug tarptautinių žodžių, terminų, apsunkinančių teksto supratimą“.
Kai kas nors deda jūsų parašytuose straipsniuose žymes, darančias pastabas dėl kalbos, tokiems žmonėms reiktų tik padėkoti, tikrai prasti popieriai, jei reikia jūsų straipsnius perskaityti 3-4 kartus, kad jie būtų suprantami. Puikus būtų pasiekimas, jei užtektų vieno ar dviejų skaitymų. Kol kas neaišku, kaip pataisius savo parašymus, gražiai susilaukti tokių pastabų atšaukimo. Ir, kaip suprasti, kaip aukštai iškelta kartelė? Gal, vis gi, tokią kartelę galėtų pakelti ir pats straipsnio pradininkas, kuris vis gi pasiruošęs ją nuleisti, blogiausiu atveju, arba pats atmes nepriimtinus pataisymus, kurie daromi prastai įsigilinus į kalbamus dalykus ar atsižvelgęs į siūlymus pats padarys pataisymus, bet tokius, kurie neiškraipytų minties ar neįtrauktų į nesibaigiančias lenktynes su angliška vikipedija, bandant per daug neatsilikti nuo jos.
- Užsidirbus „Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus“. Joje esanti nuoroda gali būti prasta pagalbininkė.
- Gal neteisingai nurodytas ?
Knygos atveju reiktų daryti kaip ir kituose Vikipedijos puslapiuose, pvz.:
< ref >PFICNERIS, Jozefas. „Vytautas kaip politikas.“ Vilnius: Mintis, 1989, 226 p. .< /ref > // tarp < ir > neturi būti jokių tarpų!
Straipsnio gale sukurkite skyrių Šaltiniai, į kurį straipsnyje naudojami šaltiniai bus įkeliami automatiškai.
== Šaltiniai == { { ref } } // be tarpų!
vikipedija, wiki, lietuvos, knyga, knygos, biblioteka, straipsnis, skaityti, atsisiųsti, nemokamai atsisiųsti, mp3, video, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, pictu , mobilusis, telefonas, android, iOS, apple, mobile telefl, samsung, iPhone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, Nokia, Sonya, mi, pc, web, kompiuteris