Mykolas Juozapas Rževuskis (lenk. Michał Józef Rzewuski) (1699 m. – 1769 m.) – nuo 1729 m. užsienio karinių samdinių generolas, nuo 1744 m. karūnos raštininkas, 1752–1762 m. Palenkės vaivada, 1762–1770 m. Podolės vaivada. 1734 m. vasario 7 d. gavo Baltojo erelio ordiną. Tėvas: Adamas Rževuskis.
Mykolas Juozapas Ževuskis | |
---|---|
![]() | |
Kživda (herbas) | |
Gimė | 1699 m. |
Mirė | 1769 m. (~70 metų) |
Tėvas | Adamas Rževuskis |
Motina | Petronelė Zbrovkovna |
Sutuoktinis (-ė) | Uršula Stamirowska Franciška Cetner |
Vaikai | Pranciškus Rževuskis Kazimieras Rževuskis Jonas Rževuskis |
Veikla | Palenkės vaivada, Podolės vaivada, ATR pulkininkas |
Žymūs apdovanojimai | |
![]() |
![]() | Šiam straipsniui ar jo daliai . Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami su šaltiniais. |
Biografija
Lenkijos magnatų giminės atsstovas, herbo „Kšivda“ savininkas. Palenkės vaivados Adomo Rževuskio (m. 1717) ir Petronėlės Zborkovnos sūnus.
Po tėvo mirties perėjo į savo dėdės, Palenkės vaivados ir Karūnos lauko etmono Stanislovo Mateušo Rževuskio globą.
Ištarnavo iki Lenkijos armijos pulkininko laipsnio. Už nuopelnus 1734 metų vasario 7 d. buvo apdovanotas Baltojo erelio ordinu. 1729 metais Mykolas Juozapas Rževuskis gavo Karūnos didžiojo raikytojo pareigybę, o 1744 metais buvo paskirtas Karūnos didžiuoju raštininku.
1729 metais buvo išrinktas pasiuntiniu į seimą. Sekančiais metais buvo renkamas nuo Lvovo žemės pasiuntiniu į naują seimą. 1752 metais Mykolas Juozapas Rževuskis gavo Palenkės vaivados pareigybę, o 1762 metais buvo paskirtas Podolės vaivada. 1764 metais elekciniame seime palaikė Stanislovo Augusto Pniatovskio išrinkimą į Lenkijos karaliaus sostą.
Šeima
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTg1THprMUwwSmhZMk5wWVhKbGJHeHBYMFp5WVc1amFYTjZhMkZmVW5wbGQzVnphMkV1YW5Cbkx6RTFNSEI0TFVKaFkyTnBZWEpsYkd4cFgwWnlZVzVqYVhONmEyRmZVbnBsZDNWemEyRXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Buvo vedęs du kartus. Jo pirmoji žmona buvo Uršulė Stamirovska, nuo santuokos su kuria vaikų nebuvo. Antrą kartą vedė Prancišką Cetnerytę. Vaikai:
- Ana, Karūnos didžiojo vėliavininko Juzefo Gumieckio žmona
- Petronelė Antonina (m. 1806), Karūnos didžiojo kanclerio Jaceko Malachovskio (1737–1821) žmona nuo 1765 metų
- Adomas (m. 1776), Krokuvos kanauninkas (1757–1764), Lvovo kanauninkas ir kancleris (1760)
- Pranciškus (1730–1800), Karūnos lauko raštininkas (1752–1774), Karūnos dvaro maršalka (1775–1783)
- Jonas (1732–1759), Lietuvos didysis pastalininkis (1756–1759)
- Kazimieras (1750–1820), Karūnos lauko raštininkas (1774–1792), Austrijos imperijos grafas (1819).
Nuorodos
Politinis postas | ||
---|---|---|
Prieš tai: Mykolas Antanas Sapiega | ![]() 1752–1762 | Po to: Bernardas Stanislovas Gozdskis |
Prieš tai: Vaclovas Petras Rževuskis | ![]() 1762–1770 | Po to: Jonas Jokūbas Zamoiskis |
vikipedija, wiki, lietuvos, knyga, knygos, biblioteka, straipsnis, skaityti, atsisiųsti, nemokamai atsisiųsti, mp3, video, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, pictu , mobilusis, telefonas, android, iOS, apple, mobile telefl, samsung, iPhone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, Nokia, Sonya, mi, pc, web, kompiuteris