Diferencialinė lygtis – lygtis, kuri sieja nežinomą funkciją, jos išvestines vieno ar keleto nepriklausomų kintamųjų atžvilgiu, ir šiuos nepriklausomus kintamuosius. Diferencialinės lygtys atlieka svarbų vaidmenį inžinerijoje, fizikoje, ekonomikoje ir kitose disciplinose.
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTlqTDJOa0wwVnNiV1Z5TFhCMWJYQXRhR1ZoZEdWeGRXRjBhVzl1TG5CdVp5OHpOVEJ3ZUMxRmJHMWxjaTF3ZFcxd0xXaGxZWFJsY1hWaGRHbHZiaTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
![image](https://www.wiki-data.lt-lt.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraS1kYXRhLmx0LWx0Lm5pbmEuYXovaW1hZ2UvYUhSMGNITTZMeTkxY0d4dllXUXVkMmxyYVcxbFpHbGhMbTl5Wnk5M2FXdHBjR1ZrYVdFdlkyOXRiVzl1Y3k5MGFIVnRZaTgwTHpRNEwxTnNiM0JsWDBacFpXeGtYelJpTG5CdVp5OHlNakJ3ZUMxVGJHOXdaVjlHYVdWc1pGODBZaTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Diferencialinė lygtis vadinama , jei ieškoma funkcija yra vieno kintamojo funkcija. Jei diferencialinė lygtis sieja kelių kintamųjų funkciją ir jos dalines išvestines, ji vadinama .
Diferencialinių lygčių teorija atsirado 17 a. pabaigoje su diferencialiniu ir integraliniu skaičiavimu. Pirmieji diferencialines lygtis nagrinėjo Izaokas Niutonas ir G. V. Leibnicas (jis pirmasis pavartojo diferencialinių lygčių terminą).
Nomenklatūra
Diferencialinių lygčių teorija yra gana gerai išvystyta ir metodai tirti joms skiriasi priklausomai nuo lygties tipo.
- (angliškas trumpinys ODE) yra diferencialinė lygtis, kurioje nežinoma funkcija yra paprastojo nepriklausomojo kintamojo funkcija.
- Paprastosios diferencialinės lygtys toliau yra klasifikuojamos pagal jų aukščiausios nepriklausomojo kintamojo išvestinės eilę. Svarbiausi atvejai yra pirmo laipsnio ir antro laipsnio diferencialinės lygtys. Pavyzdžiui, .
- (kurioje
yra nepriklausomas kintamasis) yra antro laipsnio diferencialinė lygtis.
- (angliškas trumpinys PDE) yra diferencialinė lygtis, kurioje nežinoma funkcija yra sudėtinė nepriklausomų kintamųjų ir lygtyje yra dalinių išvestinių.
Abi paprastosios ir dalinės diferencialinės lygtys plačiai skirstomos į tiesines ir netiesines. Diferencialinė lygtis yra tiesinė, jeigu nežinoma funkcija ir jos išvestinės yra pirmo laipsnio, o netiesinės - priešingai.
Modeliavimas diferencialinėmis lygtimis
Dažnai diferencialinėmis lygtimis ir jų sistemomis aprašomi įvairūs fizikiniai, cheminiai, ekonominiai ir kitokie reiškiniai. Pavyzdžiui, kūnai vėsta pagal Niutono kūnų vėsimo dėsnį
,
kuris reiškia, kad kūno vėsimo greitis bet kurią akimirką tiesiogiai proporcingas kūno ir aplinkos temperatūrų skirtumui . Šios diferencialinės lygties sprendinys bus funkcija, rodanti, kaip kūno temperatūra keičiasi bėgant laikui:
Konstantos ir
randamos iš vadinamųjų pradinių sąlygų – kokia buvo kūno temperatūra dviem skirtingomis akimirkomis.
Pastebėtina, kad visada, kai kurio nors dydžio kitimo greitis bet kurią akimirką tiesiogiai proporcingas to dydžio vertei, to dydžio kitimą bėgant laikui nusakanti funkcija visada bus eksponentinė.
Žinomos diferencialinės lygtys
Fizika ir inžinerija
- dinamikoje
- klasikinėje mechanikoje
- Radioaktyvusis skilimas branduolio fizikoje
- termodinamikoje
- Maksvelio lygtys elektromagnetizme
- termodinamikoje
- , kuri apibrėžia harmonines funkcijas
- bendrojoje reliatyvumo teorijoje
- Šriodingerio lygtis kvantinėje mechanikoje
Biologija
- – biologinis populiacijos gausėjimas
- Lotkos–Volteros lygtis – biologinė populiacijų dinamika
Literatūra
- Vidmantas Pekarskas, „Diferencialinis ir integralinis skaičiavimas“. II dalis. Kaunas, Technologija, 2000,
Šaltiniai
- diferencialinės lygtys(parengė Bronislavas Kvedaras). Visuotinė lietuvių enciklopedija (tikrinta 2024-02-05).
Nuorodos
vikipedija, wiki, lietuvos, knyga, knygos, biblioteka, straipsnis, skaityti, atsisiųsti, nemokamai atsisiųsti, mp3, video, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, pictu , mobilusis, telefonas, android, iOS, apple, mobile telefl, samsung, iPhone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, Nokia, Sonya, mi, pc, web, kompiuteris